Porečka Agrolaguna proizvodi košer malvaziju i merlot
![858324581.jpg 858324581.jpg](https://porestina.info/wp-content/uploads/2013/08/858324581-320x240.jpg)
Porečka Agrolaguna se u vinsku povijest naših krajeva upisala i neobičnim, ali vrlo zanimljivim poslovnim potezom: proizvela je prva košer vina u Hrvatskoj. Riječ je o deset tisuća butelja prvoklasne malvazije i merlota koje su proizvedene u suradnji sa Židovskom vjerskom zajednicom iz Zagreba.
Detalje o ovom zanimljivom poslu saznajemo od Milana Budinskog, enologa u porečkoj Agrolaguni, koji je vodio tehnološki dio. Zadovoljstvo obavljenim poslom s košer sirevima i maslinovim uljem potaknulo je glavnog rabina Židovske vjerske zajednice Bet Israel u Hrvatskoj dr. Kotela Da-Dona da se Agrolaguni obrati i s prijedlogom o proizvodnji košer vina. Međutim, budući da Židovi vjernici košer vino osim u svakodnevnoj potrošnji koriste i u vjerskim obredima, njegova proizvodnja podliježe izuzetno strogim pravilima.
– Agrolaguna je ta pravila bila spremna i sposobna zadovoljiti, kaže Budinski, čemu je zasigurno pogodovalo i iskustvo sa strogim higijenskim pravilima u vinskom podrumu i strogim procedurama kontrole standarda kvalitete prema otprije uvedenim certifikatima HACCP te ISO 9001 i 14000.
Trebalo je i fizički odvojiti proizvodnju košer i ostalih vina jer u proizvodnji prvog smiju sudjelovati samo radnici koji su Židovi vjernici. Zato je sirovina za košer vino čuvana u posebnim, samo za to namijenjenim i zapečaćenim posudama, u prvoj fazi u bačvama od inoksa, a u drugoj u drvenim koje su označene i posebnim natpisima. Sve poslove dolazili su, kad bi za to bilo vrijeme, a o tome bi Budinski obavijestio rabina Da-Dona, obavljati članovi Židovske vjerske zajednice.
Zanimalo nas je ima li ikakvih enoloških razlika između standardnih Agrolaguninih vina i ovih košer, dakle u konačnom proizvodu.
– Jedini postupak koji bitno razlikuje naša standardna vina i košer je pasterizacija, koja je neophodna za košer vina iz religioznih razloga, a poslije omogućuje da s tim vinima, na putu do potrošača židovske vjere, u direktni kontakt dolaze i ljudi drugih vjera, bilo da se radi o našim radnicima, ljudima koji sudjeluju u postupku transporta vina ili u njegovu posluživanju, dakle konobarima, kaže Budinski.
(D. ŠIŠOVIĆ; snimila J. PREKALJ, Glas Istre)